ВІСНИК ЛЬВІВСЬКОГО УНІВЕРСИТЕТУ. Серія іноземні мови
У Віснику Львівського національного університету, серія “Іноземні мови” розглянуто питання словотвору, семантики, синтаксису, контрастивної лінгвістики англійської, німецької, французької, іспанської та класичних мов. Окремі статті висвітлюють проблеми філософії мови, мовознавчі традиції у Львівському університеті, сучасні методики викладання іноземних мов.
Copyright (c) 2017 ВІСНИК ЛЬВІВСЬКОГО УНІВЕРСИТЕТУ. Серія іноземні мови
МІЖМОВНА ІНТЕРФЕРЕНЦІЯ У ФОРМУВАННІ СУСПІЛЬНО-ПОЛІТИЧНОЇ ТЕРМІНОЛОГІЇ
Розглянуто роль міжмовної інтерференції у формуванні суспільно-політичної термінології, яка призводить до певної реорганізації її фонетичної, граматичної чи лексичної систем. Проаналізовано такі типи запозичень, як калькування, мовна асиміляція; у запозичених суспільно-політичних термінах висвітлено особливості семантичної контамінації та семантичної атракції. Ключові слова: суспільно-політична термінологія; мовна інтерференція; мас медійний дискурс; семантична контамінація; семантична атракція; іншомовні терміни; інтернаціоналізми.
ФРЕЙМОВА МОДЕЛЬ КОНЦЕПТУ “РЕЛІГІЯ” В ЕЗОТЕРИЧНОМУ ДИСКУРСІ
Досліджено особливості мовної експлікації концепту РЕЛІГІЯ у езотеричному дискурсі. На матеріалі ченнелінгів Крайона представлено міжфреймову модель концепту репрезентовану лексемою “релігія”, визначено такі його типові атрибути, як інституційність (за походженням та функцією), належність до тривимірного плану буття, монотеїстична сутність, маскулінність, дидактичність, ієрархічність тощо. Ключові слова: езотеричний дискурс, ченнелінг, концепт, фрейм, слот.
БІБЛЕЇЗМИ В ПРОМОВАХ АМЕРИКАНСЬКИХ ПРЕЗИДЕНТІВ КІНЦЯ ДВАДЦЯТОГО ТА ПОЧАТКУ ДВАДЦЯТЬ ПЕРШОГО СТОЛІТТЯ
Проаналізовано прагматичні функції біблеїзмів у промовах американських Пре- зидентів кінця ХХ та початку ХХІ століть, а також майстерне використання Біблії як прецедентного тексту. У дослідженні висвітлено прагматичні функції біблеїзмів, вжитих без жодних змін, трансформованих біблеїзмів, а також слів та виразів, “породжених” Біблією, що трапляються в промовах Вільяма Клінтона, Джорджа Буша-молодшого, Барака Обами. Ключові слова: біблеїзми, прецедентний текст, інтертекстуальність, вертикальний контекст, цитування, фразеологізм, алюзія, прагматика, риторика
ЛІНГВО-СТИЛІСТИЧНІ ОСОБЛИВОСТІ ГАЗЕТНИХ ТЕКСТІВ АНГЛОМОВНОЇ ПРЕСИ ЯК ЗАСОБИ ВПЛИВУ НА ЧИТАЦЬКУ АУДИТОРІЮ
Розглянуто питання лінгвістики й стилю англомовних газетних текстів. Визначено лінгво-стилістичні особливості газетних текстів та їх вплив на читачів. Встановлено, що для газетних текстів характерні надмірна експресивність, яка представлена емоційною лексикою, фразеологічні звороти, розмовний стиль та синтаксичні структури, що апелюють до читача. З’ясовано, що газетні тексти мають на меті не лише інформування населення, а й маніпулятивний вплив на нього. Ключові слова: вплив, газетні тексти, експресивність, лінгвістика, стиль, читач.
ХАРАКТЕРИСТИКА І ТИПИ АНГЛОМОВНИХ ЕТИКЕТНИХ ЖАРТІВ
Визначено типи англійських етикетних жартів, їхня характеристика й класифікація у сфері етикетного гумору. Почуття гумору є одним із ціннісних ключових концептів британців. Розглянуті етикетні жарти належать до мовного виду жартів. Виокремлено класифікацію етикетних жартів залежно від їхньої тематики: взаємини він / вона; етикет виходу в суспільство з підвидами ресторанного етикету й манер поводження за столом, а також театрального етикету; діловий етикет з підвидами етикету телефонної розмови й класної кімнати; етикет увічливих манер з підвидом тематики віку. Ключові слова: мовленнєвий етикет, етикетні мовні жарти, стереотипи, сміхова ситуація, національний характер сміху.
МІСЦЕ АНГЛОМОВНОЇ ІНТЕРНЕТ-РЕКЛАМИ У СУЧАСНІЙ ЛІНГВІСТИЦІ
Проаналізовано одне з актуальних явищ сучасної лінгвістики – рекламний дис- курс. Розглянуто різні підходи до визначення понять реклами та рекламного дискурсу, способи репрезентації рекламного дискурсу в сучасному Інтернет-просторі. Особливу увагу приділено вивченню конститутивних ознак рекламного дискурсу як окремо- го типу інституційного дискурсу, проаналізовано поняття “Інтернет-реклама” та її відмінності від традиційних ЗМІ. Ключові слова: дискурс, реклама, рекламний текст, Інтернет-реклама, інсти- туційний дискурс.
ЛІНГВОПРАГМАТИЧНІ ЗАСОБИ РЕАЛІЗАЦІЇ СТРАТЕГІЇ ДИСКРЕДИТАЦІЇ В АМЕРИКАНСЬКОМУ ДИПЛОМАТИЧНОМУ МОВЛЕННІ (на матеріалі промов Дж. Р. Пайєта)
Розглянуто специфіку стратегії дискредитації в дипломатичному мовленні, зокрема в американському дипломатичному дискурсі, на прикладі промов Дж. Р. Пайєта за 2013−2015 рр. стосовно конфліктної ситуації в Україні. Проаналізовано шляхи реалізації означеної стратегії за допомогою мовленнєвих тактик та мовленнєвих актів, що їх реалізують. Промови містять мовленнєву стратегію дискредитації, зреаліовану за допомогою тактик звинувачення та згадки в негативному ракурсі, − найуживанішими в американському дипломатичному дискурсі порівняно з тактиками протиставлення, викриття, всезагальної правди, осуду, образи, наказу чи погрози. Перечислені тактики реалізують переважно за допомогою прямих асертивних мовленнєвих актів. Ключові слова: американський дипломатичний дискурс, комунікативна стратегія, комунікативна тактика, мовленнєвий акт, стратегія дискредитації.
КОНФЛІКТ ЯК ЗАСІБ ДОСЯГНЕННЯ МЕТИ СПІЛКУВАННЯ
Описано поняття “конфлікт” і його походження; наведено ознаки конфліктної ситуації; представлено різні підходи науковців до класифікації конфліктів. Для початку, протікання та завершення конфлікту мовці обирають певні стратегії. Виокремлено стратегії кооперації і конфронтації, які використовують учасники конфліктної ситуації, а також тактики, необхідні для успішної реалізації обраної стратегії. Ключові слова: конфлікт, конфліктна ситуація, ознаки конфліктної ситуації, стратегії кооперації і конфронтації, тактика.
КОНЦЕПТ “БОГ” У СТІЙКИХ ВИРАЗАХ ТА ІДІОМАХ АНГЛІЙСЬКОЇ МОВИ
На сучасному етапі в лінгвістиці розширюється область дослідження когнітивної лінгвістики, оскільки актуальним є вивчення таких моделей репрезентації знань і уявлень людини про навколишній світ, як картина світу, фрейм, стереотип, архетип, концепт тощо. Досліджено концепт “Бог”, який є центральним компонентом релігійної картини світу, в якій віра у надприродне переважає над раціо та відображає ставлення людини до навколишнього середовища. Усе це можна простежити в стійких виразах та ідіомах англійської мови. Ключові слова: концепт “Бог”, фрейм, стереотип, архетип.
ЗАПОЗИЧЕННЯ НА ТЛІ ГЛОБАЛІЗАЦІЙНИХ ПРОЦЕСІВ (ФРАНЦУЗЬКО-АНГЛІЙСЬКІ МОВНІ КОНТАКТИ)
Прагнення до економічного єднання світу, тобто до глобалізації викликає тенденцію до його мовного єднання. Аналіз англійських запозичень дає підстави виділити три типи: інтегральні, гібридні та “шкідливі запозичення” Інтегральні запозичення зводяться до незмінного запозиченнями форми та змісту слова чи словосполучення, без будь-якої графічної адаптації. Гібридні запозичення містять запозичене значення при частковому запозиченні будови іноземного слова. Так звані “шкідливі” запозичення зводяться до запозичення компонентів, які дають змогу утворити нове слово, коли ані форма, ані значення не фіксуються в мові-джерелі. Тому, у французькій мові доволі часто зустрічаються слова, які, поєднуючи англійські складові, не відповідають лексичним значенням англійських термінів. Калькування містить семантичне, морфологічне та фразеологічне. Морфологічне калькування фактично асимілює запозичене англійське значення слова шляхом його дослівного перекладу: supermarché– supermaket. Фразеологічне калькування часто називають ідіоматичним. Семантичне калькування полягає у накладанні запозиченого значення на ті слова, які вже існують в мові-реципієнті. Синтаксине калькування зводиться до запозичення елементів англійської синтаксичної структури. Інтернаціоналізація численних англійських термінів сприяє полегшенню спілкування в галузі науки, техніки, виробництва, спорту. Тобто, запозичення є цілком виправданими та потрібними, якщо вони не завдають шкоди еволюційному розвитку мови-реципієнта. Ключові слова: глобалізація, запозичення, калькування, аналіз.
ЕПОНІМИ ЯК ТЕРМІНИ НА ПОЗНАЧЕННЯ ФУТБОЛЬНИХ ПОНЯТЬ (на матеріалі французької та іспанської мов)
Визначено роль й місця епонімів у футбольній термінолексиці французької та іспанської мов. Автор дослідив структурні особливості таких термінологічних одиниць. Проаналізовано способи утворення футбольних епонімів. На матеріалі футбольних словників і публікацій у спеціалізованих виданнях подано класифікацію епонімів на тематичні групи. Ключові слова: термін, епонім, термінологія, власна назва, загальна назва, футбол, футбольна лексика.
ПОЕТИКА І СИМВОЛІКА ДЕЯКИХ ВЕСНЯНИХ ОБРЯДІВ В ІСПАНІЇ
Квіткові обряди, що відбуваються навесні в муніципальних утвореннях і містах Іспанії, є відлунням стародавньої спадщини. Обряди і матеріали використовуть як засіб комунікації. Різноманітні види рослин, якими зазвичай прикрашають вікна будинків, де мешкають молоді дівчата, мають дуже чітку символіку. Через куплети і власні пісні передається поетика цих весняних свят. Ключові слова: весняні свята, посилення, комплімент, хоровод, Розетта.
ДИНАМІКА МЕТАФОРИ У СТРУКТУРІ ПОЕТИЧНОГО ДИСКУРСУ ПОЛЯ ВЕРЛЕНА
Проаналізовано метафору в структурі поетичного дискурсу Поля Верлена. На- голошено на значимості метафори і необхідності поглиблювати знання про неї. Як матеріал для дослідження взято поетичну спадщину французького поета Поля Верлена. Його вірші справедливо називають “пейзажами душі”. Ключові слова: поетична метафора, цінність метафори , поезія, пейзаж душі.
МЕТАФОРИЗАЦІЯ ЯК РІЗНОВИД ПРОПРІАЛЬНОЇ НОМІНАЦІЇ (на прикладі французьких топонімів)
Процес метафоризації апелятивних лексем є важливим різновидом пропріальної номінації. Топонімічні назви згруповано й проаналізовано за характерними ознаками, які прослідковуються в основі метафоричних утворень. Виокремлено назви з позитивним забарвленням та іронічним змістом. Ключові слова: метафоризація, онімізація, топонім, апелятив, пропріальна номінація.
ПОНЯТТЯ “ENGLISH/BRITISH” У ВИЗНАЧЕННІ ЛІТЕРАТУРНОЇ ТРАДИЦІЇ ВЕЛИКОЇ БРИТАНІЇ: ІСТОРИЧНИЙ АСПЕКТ
Розглянуто функціонування понять “English” і “British” у процесі формування літературної традиції Великої Британії. Проблему номінації традиції досліджено в кон- тексті багатьох історико-культурних чинників і в безпосередньому зв’язку з комплексом проблем націєтворення, розбудови національної ідентичності, глибинних структурних чинників націоналізму. Показано, що в сучасному британському літературознавстві існує дві принципові позиції: з одного боку, вважати, що поняття “Englishness” асоці- юється з історією і традицією, презентує не окремий етнос малої Англії, а сукупність специфічних ідентичністних рис, що містить множинну культурну ментальність разом з її мовною реалізацією; з другого боку, ідеологічно зумовлене поняття “Britishness” у мультикультурному просторі сучасної Великої Британії є знаком толерантності, відходу від етноцентризму і потреби розглядати історичний внесок англійців, шот- ландців, валлійців та ірландців у становлення британської ідентичності як рівний. Підсумовано, що поняття “Englishness” і “Britishness”, залучені у конституювання літературної традиції, виступають каталізаторами пошуку сучасних параметрів на- ціональної ідентичності британців. Ключові слова: English, Englishness, British, Britishness, номінація, літературна традиція, національна ідентичність.
РОЛЬ І ФУНКЦІЇ ПИСЬМЕННИЦЬКОГО ОБ’ЄДНАННЯ “ГРУПА 47” В ЛІТЕРАТУРНОМУ ПРОЦЕСІ НІМЕЧЧИНИ
Подано огляд літературного процесу Німеччини другої половини ХХ ст., зокрема увагу зосереджено на становленні й значенні письменницького об’єднання “Група 47” у суспільно-політичному житті країни. Виокремлюються особливості тематики творчості письменників, детальну увагу приділено постаті організатора угруповання – Гансу Вернеру Ріхтеру. Ключові слова: “Група 47”, письменницьке угруповання, повоєнна німецька література, література свідків, Ганс Вернер Ріхтер.
ПРОСТІР БАТЬКІВЩИНИ В РОМАНІ “ГОЙДАЛКА ДИХАННЯ” ГЕРТИ МЮЛЛЕР
Проаналізовано простір батьківщини у романі німецької письменниці Герти Мюллер “Гойдалка дихання”. Стверджується, що традиційне тлумачення поняття “батьківщина” як чогось рідного, близького, свого, в контексті трагічних життєвих ре- алій та у фікційному світі Г. Мюллер спростовується й постає як фальш, обман, ілюзія. Ключові слова: Герта Мюллер, “Гойдалка дихання”, батьківщина, зовнішній/ внутрішній простір, свій/чужий простір.
КОНЦЕПТ ТІЛА В РОМАНІ ТОНІ МОРРІСОН “УЛЮБЛЕНА”
Досліджено проблему реконструкції ідентичності через тілесні трансформації. На прикладі роману Тоні Моррісон “Улюблена” розглянуто вплив тілесних змін на сутність людини та її психіку. Через маніпулювання тілами рабів простежено вплив влади американців на ідентичність, свідомість та зовнішність афроамериканців. Ключові слова: тіло, влада, ідентичність, інший, постмодернізм.
ТРИ СУДЖЕННЯ ОЛЕКСІЯ ЧИЧЕРІНА ПРО ЕМІЛЯ ВЕРГАРНА
У своїй літературознавчій праці О. Чичерін лише тричі звертався до поезії ви- датного бельгійського французькомовного поета, однак ці судження ученого про Е. Вергарна вартують особливої уваги. Літературознавець наголошував на окремих індивідуальних особливостях поетичної майстерності Е. Вергарна у тих випадках, коли треба було переконливіше аргументувати певне судження про майстерність поетичного слова. О. Чичерін виокремлював Е. Вергарна як поета, котрий плекав у свого читача “могутнє і радісне розуміння людини, природи, життя”. Ключові слова: бельгійська французькомовна література, Вергарн, Чичерін, майстерність поетичного слова.
ТРАКТУВАННЯ ОБРАЗУ СМЕРТІ В НІМЕЦЬКОМУ СЕРЕДНЬОВІЧНОМУ “ТОТЕНТАНЦІ”
Проаналізовано три зразки німецького тотентанцу (Вюрцбурзький (1443), Гей- дельберзький (1450–1460) та Любекський (1463), на основі яких визначено особливості трактування смерті у цьому жанрі середньовічної німецької літератури на найранішому етапі його формування. Ключові слова: образ смерті, тотентанц, середньовічна література, memento mori.
КОМУНІКАТИВНІСТЬ МОДИ У НОВЕЛІ ГОТФРІДА КЕЛЛЕРА “ОДЯГ ТВОРИТЬ ЛЮДЕЙ” (“KLEIDER MACHEN LEUTE”)
Проаналізовано “мову моди” як систему знаків, в яких виражається мода у зв’язку із твердженням про те, що одяг – це певний код, який несе у собі інформацію про сво- го носія та його соціальну належність. Одяг розглянено як новий специфічний засіб комунікації та як одна із можливостей індивідуального самовираження особистості, завдяки чому, окрім знакової функції одягу, підкреслюється важливість його перфор- мативного значення. Ключові слова: мода, одяг, Келлер, знак, перформативність, травестія.
АНГЛІЙСЬКА ПРОВІНЦІЯ В МІСЬКОМУ ТЕКСТІ АРНОЛЬДА БЕННЕТА
Досліджено твори письменника-реаліста А. Беннета, які належать міському тексту англійської літератури. Показано, що стан культури країни розкривається в двоєдності столиця – провінція: столиця акумулює нові ідеї в усіх сферах культури, провінція демонструє реальну практику повсякденності. В творах А. Беннета стан провінційних містечок – вулиці, люди на вулицях, їхній побут – часто свідчить більше про національну культуру, ніж про центральні площі столиці або масштабні події культурного життя. Ключові слова: А. Беннет, Англія, провінція, міський текст.
МІФОЛОГЕМА “ВОДИ” В ЛІРИЦІ ВІЛЬЯМА Б. ЄЙТСА
Досліджено специфіку художнього втілення та функціонування у ліриці В. Б. Єйтса міфологеми “води” як індивідуальної творчої проекції психологічних і культурно-генетичних архетипів і доведено, що вона є важливою для розуміння його світовідчуття та глибинного зв’язку з ірландською свідомістю. Архетипний образ водного потоку (ріки, джерела, озера, моря) доповнює конструювання його міфосвіту. Проте в межах міфопоетики Єйтса “вода” трактуюється не тільки як втілення архетипу Великої матері (першостихії), а й як символ плинності часу та образ світового хаосу. Ключові слова: міфологема, міфопоетика, архетип, символ, міф, В. Б. Єйтс.
Розглянуто деякі особливості поетики Джона Донна (1572–1631), найвидатнішого представника англійської метафізичної школи, любовна лірика якого характеризується сплавом сильних почуттів з митецьким добором поетичних засобів та ідей. Ключові слова: любовна лірика, поет-метафізик, метафора-концепт.
ЖАНРОВІ ОСОБЛИВОСТІ НОВЕЛИ-ПРИТЧІ ОВЕНА БАРФІЛДА “ТРОЯНДА НА КУПІ ПОПЕЛУ”
Зосереджено увагу на жанрових особливостях міфопоетичного твору англійського письменника та мовознавця Овена Барфілда. Особливу увагу приділено аспектам розвитку сюжету, джерелам символіки та образів, структурі твору. Окреслено коло проблем, які автор алегорично зображає у вигляді фігур/персонажів і топосів твору: Троянда, Султан, Парк Розваг, Лорд Албіону-Абдол, Поет, Філософ тощо. Ключові слова: Овен Барфілд, романтичний квест, Троянда, Парк Розваг, Вічне Жіноче начало, еволюція свідомості.
ЗАСАДИ МІЖКУЛЬТУРНОГО ДІАЛОГУ В ІПОСТАСІ ІВАНА ФРАНКА ЯК ОСОБИСТОСТІ
У статті йдеться про особливості міжкультурного діалогу з проекцією на бага- тогранну діяльність Івана Франка (1856–1916) як визначної особистості. Йдеться про послідовні настанови, що були орієнтовані Іваном Франком на вияв безпосередніх і опосередкованих засад міжлітературного діалогу крізь призму взаємодії культур на зламі ХІХ – початку ХХ ст. Ключові слова: особистість Івана Франка, процес рецепції, сприйняття та оцінка, засади міжлітературного діалогу, взаємодія культур.
“ВІН БУВ САМОДЕРЖЦЕМ У ТЕАТРАЛЬНІЙ ІМПЕРІЇ”
Лопе Феліс де Веґа Карпіо (Lope Félix de Vega Carpio) (1562–1635) стрімко увійшов в іспанську літературу. Ще за життя його називали “чудо природи”, “фенікс талантів”, “океан поезії”, “самодержець театральної імперії”. Як і Сервантес та Кальде- рон, він творив у той час, який в історії Іспанії називають “золотим століттям” (остання третина ХVІ – остання третина ХVІІ ст.). Свідомість Лопе де Веґи перебувала між гуманістичним життєлюбством і вільнодумством, з одного боку, і релігійною догмою, з другого; між зненавистю до насильства над особистістю і до тиранії в будь-яких виявах та ілюзійними надіями на утопічну “народну” монархію. Говорячи про драматургію Лопе де Веґи, треба пам’ятати, що може вперше і всупереч усім перешкодам він реалізував перемогу національного ренесансного театру в Іспанії. Ключові слова: Лопе де Веґа, “золоте століття”, гуманістичне життєлюбство, ілюзійні надії, національний ренесансний театр.
ПОСТАТЬ ФЛАНЕРА У ФРАНЦУЗЬКІЙ ЛІТЕРАТУРНІЙ ТРАДИЦІЇ XVIII–XIX СТ. БОДЛЕРІВСЬКИЙ ФЛАНЕР
Досліджено постать фланера в контексті французької літератури XVIII–XIX ст. та зроблено спробу охарактеризувати суспільно-культурний феномен фланерства. На прикладах літературних творів проаналізовано єволюційний шлях від звичайного любителя міської прогулянки до образу fl âneur-artiste, який по-філософськи втілено у творах Шарля Бодлера. Зосереджено увагу на бодлерівському розумінні взаємостосунку митця з натовпом, сформульовано визначення так званого “бодлерівського фланера”. Ключові слова: фланер, fl âneur-artiste, promeneur, Бодлер, місто, Париж.
ДЕТЕРМІНОЛОГІЗАЦІЯ ФІЗИЧНОЇ ЛЕКСИКИ В АСПЕКТІ ЛЕКСИКО-СЕМАНТИЧНОЇ ВАРІАТИВНОСТІ ТА ФУНКЦІОНУВАННЯ
Досліджено процес детермінологізації фізичних термінів у фаховій та науково- популярній літературі французької мови. Розглянуто етапи семантичної варіативності при переході лексичних одиниць із терміносистеми у загальновживану лексику. Встановлено, що у функціонуванні детермінологізованого слова за межами фахового контексту важливу роль відіграє когнітивна адаптація лексем. Ключові слова: детермінологізація, фізичний термін, когнітивна адаптація.
ЕТНОКУЛЬТУРНІ ТА ПРАГМАСЕМАНТИЧНІ АСПЕКТИ ЗАСВОЄННЯ АНГЛІЙСЬКИХ ЕПОНІМІВ У СУЧАСНІЙ КИТАЙСЬКІЙ МОВІ
Вивчено способи передачі англійських епонімів китайською мовою та варіанти адаптації таких проникнень до цільової мови. Особливу увагу звернено на засвоєння компонентів у фенотипній контекстуалізації міжмовного контактування щодо пропріальної лексики для пари різносистемних мов за іншомовного глобалізаційного побутування елементів з мови-джерела, подано приклади багатої графічної адаптації епонімних утворів різноманітної референтності у цільовій мові, випадки їхнього словотвірного, асоціативного та епідигматичного побутування після здійсненого контакту. Ключові слова: епонім; англійська мова; китайська мова; фонетичне запозичення; семантичне запозичення; стежка міжкультурної адаптації.